Skrivemodeller
De ulike sjangrene har ulik fortellermåte eller dramaturgi. To vanlige modeller er «den omvendte pyramide» og «fisken».
1498 resultater
De ulike sjangrene har ulik fortellermåte eller dramaturgi. To vanlige modeller er «den omvendte pyramide» og «fisken».
I avisa blir det kvar dag skrive om mange ulike saker. Journalisten må velje korleis han eller ho vil fortelje om saka. Journalisten vel sjanger. Både i papiravisa og i nettavisa finn vi dei tradisjonelle sjangrane, men i nettavisaer det mogleg for journalisten å gjere meir, for eksempel leggje til video, animasjon, digitale forteljingar og så vidare dersom det er formålstenleg.
I avisen skrives det hver dag om mange forskjellige saker. Journalisten må velge hvordan han vil fortelle om saken. Han velger sjanger. Både i papiravisen og i nettavisen finner en de tradisjonelle sjangrene, men i nettavisen har journalisten flere muligheter. Han kan legge til video, animasjon, digitale fortellinger osv. dersom det er hensiktsmessig.
Alle media ønskjer å vere med på å skape ein levande, offentleg debatt. Dette gjer dei ved å setje dagsorden, vinkle og problematisere. Ei viktig oppgåve for skolen er å lære deg til å stille spørsmål ved bodskapen frå media og å oppmuntre deg til å gjere det. For å kunne stille dei gode spørsmåla, og deretter kanskje gjere noko med det, må du setje deg grundig inn i saka. Denne modellen kan vere til hjelp.
Mediene ønsker å bidra til en levende, offentlig debatt. Dette gjør de ved å sette dagsorden, vinkle og problematisere. For å kunne stille de gode spørsmålene, og deretter kanskje gjøre noe med det, må du sette deg grundig inn i saken. Denne modellen kan være til hjelp:
Du opplever ofte tekster i aviser, på nettet og i lærebøker som absolutte sannheter gitt av en eller annen autoritet. Disse spørsmålene kan være til hjelp for å forstå intensjonen bak teksten:
Du opplever ofte tekstar i aviser, på nettet og i lærebøker som absolutte sanningar gitt av ein eller annan autoritet. Desse spørsmåla kan vere til hjelp for å forstå intensjonen bak teksten:
Ei svært viktig oppgåve for media er å halde eit vake auge med dei som har makt i samfunnet vårt. På vegner av folk flest skal pressa vere VAKTBIKKJE og påtale maktmisbruk både frå private og dei tre grunnlovsfesta statsmaktene (Stortinget, regjeringa og domstolane). Derfor blir pressa ofte kalla «den fjerde statsmakta».